![](https://praha.zeleni.cz/wp-content/uploads/sites/32/2023/02/20230228_154931_0000-705x705.png)
28. 2. 2023
Nezisková organizace Senzor vzduchu vydala alarmující informace o naměřené průměrné koncentraci oxidu dusičitého (NO2) v ulicích Prahy za jeden rok. Ve většině stanic (14 ze 20) byl překročen i mírný limit EU pro průměrné roční koncentrace 40μg/m3. Limit Světové zdravotnické organizace, který více reflektuje aktuální poznatky vlivu NO2 na lidské zdraví, byl překračován několinásobně a trvale, po celou dobu měření.
Ulice Plzeňská, křižovatka I. P. Pavlova, Radlická, Rumunská, Legerova, Ječná – tato místa začínají znečištěním ovzduší konkurovat Dillí. Koncentrace NO2 v ulicích Želivského, V Holešovičkách či Křížovnická se trvale pohybuje kolem limitu EU, většinou nad ním.
Zdravotní efekt nezahrnuje pouze očekávatelné účinky na lidi, kteří už mají nějaké problémy s dýcháním. Dlouhodobá expozice zvyšuje o 20 % pravděpodobnost vzniku respiračního onemocnění. Odhaduje se, že vystavení NO2 způsobilo v roce 2015 předčasné úmrtí 79 000 osob ve 41 evropských zemích. Analýzou dat o 62 milionech úmrtích z 398 měst a 22 států bylo prokázáno, že průměrné navýšení koncentrace NO2 je jednoznačně spojeno s navýšením mortality.
Mnoho Pražanů všeho věku je zasaženo pobytem v místech kolem těchto hotspotů, kde je celoročně vysoké znečištění. Nejedná se pouze o rezidenty, do této oblasti každodenně přijíždějí tisíce Pražanů do práce a do školy. Paříž uvádí, že množství jejích obyvatel zasažených překročenými ročními limity NO2 pokleslo z 30 % v roce 2007 na neuvěřitelné 1 % v roce 2020. Může se něčím takovým chlubit Praha?
Chceme pro Pražany změny, které skutečně reflektují zdraví a kvalitu života obyvatel. Na pohodlí menšiny doplácí celá společnost nejen svým zdravím.
- Chceme důsledné dodržování emisních limitů v dotčených územích Prahy a otevřené informovaní veřejnosti o jejich překračování.
- Praha musí připravit závazná pravidla okamžitého omezení automobilové dopravy pro smogové situace.
- Je potřeba výrazně zvýšit financování pěší dopravy a cyklodopravy a mnohem intenzivněji zlepšovat prostupnost, bezpečnost a bezbariérovost města pro chodce, budovat infrastrukturu pro kola, elektrokola atd. Obrovskou bariérou pro cyklodopravu v území je nedostatek cykloobousměrných ulic v pražské uliční síti.
- Cesta pro snížení imisí je ubírání pruhů na magistrále a dalších městských třídách a jejich proměna na bezpečné oddělené cyklostezky. Primátor Svoboda by měl dostát svému vlastnímu slibu z roku 2012 a konečně vymístit tranzitní automobilovou dopravu ze Smetanova nábřeží a Karmelitské ulice.
- Stromy je potřeba vysazovat v centru města, v ulicích, nejen v lesoparcích na okrajích města. Městské části často disponují projekty stromořadí, které čekají na financování.
- Praha by měla podpořit městské části v zavádění plošných zón se sníženou rychlostí a podpořit projekty, které vymisťují tranzit. Podporu si zaslouží nejen zóny 30, ale i vznik obytných zón, školních ulic, pěších zón, cykloulic a výrazně zklidněných sousedských “superbloků” po vzoru Barcelony nebo Berlínu.